![](typo3temp/pics/bc4618d73a.jpg)
Dr. sc. Zdenka Weber:
Claude Debussy i hrvatska glazba – predavanje s glazbenim primjerima
Francuski skladatelj Claude Debussy (1862. -1918.) jedna je od najvažnijih osobnosti europske glazbe na prijelazu iz 19. u 20. stoljeće. U stalnom suprotstavljanju prema glazbi svojega vremena, prvenstveno prema dominantnom stvaralaštvu Richarda Wagnera, Debussy je krenuo novim putovima i svojim je glazbenim jezikom ustanovio originalni stil kojega se naziva impresionizam u glazbi. Upravo su novosti koje je na području skladateljske tehnike, melodije i harmonije kao i oblikovanja glazbenih djela uvodio Debussy postale izuzetno poticajne za autore s početka 20. stoljeća, tako i za hrvatske skladatelje u razdoblju između dvaju svjetskih ratova. Praćenje prijema Debussyeve glazbe u Hrvatskoj, ali i šire, pa i u okvirima austrijske glazbe prvih desetljeća prošloga stoljeća, te utjecaji koje je francuski majstor imao na skladatelje 20. stoljeća i sve do danas, tema je izlaganja koje je ilustrirano glazbenim primjerima koji predstavljaju najvažnija djela francuskog uzora i ostvarenja hrvatskih skladatelja u razdoblju uzetom na razmatranje.
Životopis
Zdenka Weber (Varaždin, 17. lipnja 1950.) je hrvatska muzikologinja, glazbena publicistkinja, diplomatkinja, predavačica i pedagoginja.
Maturirala je na Gimnaziji i Srednjoj muzičkoj školi u Varaždinu (glavni predmet klavir) 1969. godine, te diplomirala Njemački jezik (1972.), Engleski jezik i književnost (1974.) na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu i Muzikologiju (1975.) na Muzičkoj akademiji Sveučilišta u Zagrebu.
Studirala je na poslijediplomskom studiju Sveučilišta u Beču kao stipendistica Austrijske vlade (1975./1976.), a potom je bila stipendistica Francuske vlade na Sveučilištu Paris-Sorbonnne gdje je magistrirala i doktorirala na temu „Recepcija glazbe Claudea Debussya u Hrvatskoj“ (La réception de la musique de Claude Debussy en Croatie) 1985. godine. U Saveznoj Republici Njemačkoj bila je stipendistica Deutscher Akademischer Austauschdienst (DAAD) za postdoktorski studij na berlinskom Slobodnom sveučilištu (Freie Universität Berlin, 1984.) i na Tehničkom sveučilištu (Technische Universität Berlin, 1985.)
U Muzikološkom zavodu Muzičke akademije Sveučilišta u Zagrebu radila je od 1974. do 1992. godine, zatim je radila u Njemačkoj operi Berlin (Deutsche Oper Berlin, 1992.-1997.). Radila je također i u Institutu za muzikološka istraživanja Preussischer Kulturbesitz u Berlinu (1991./1992.). Od 1997. do 2016. godine radila je u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova Republike Hrvatske s mandatima u hrvatskim veleposlanstvima u Berlinu i Beču zadužena za kulturu, znanost i obrazovanje, u Beču još i za suradnju s Gradišćanskihm Hrvatima.. Sa zvanjem opunomoćene ministrice umirovljena je 1. srpnja 2016. godine.
Predavala je „Povijest glazbe“ na zagrebačkoj Muzičkoj akademiji (1980.-1985.), osječkom Pedagoškom fakultetu (1985.-1991.) i na Visokoj glazbenoj školi Hanns Eisler u Berlinu (1992.), a bila je gost-profesor na sveučilištima u Łódzu (Poljska, 1992.) i Pamploni (Španjolska, 1985. i 1986.).
Autorica je niza znanstvenih, stručnih i publicističkih članaka (više od 3500) u Hrvatskoj i inozemstvu, uređivala je muzikološke zbornike te sudjelovala na znanstvenim skupovima u Hrvatskoj i u svijetu. Za svoj je rad dobila brojne nagrade, tako hrvatska odlikovanja. Hrvatski pleter i odlikovanje Danice hrvatske s likom Marka Marulića, francusko odlikovanje Chevalier des Arts et des Lettres, Godišnju nagradu Grada Varaždina (2012.) i Godišnju nagradu Varaždinske županije (2013.), nagradu „Josip Andreis“ Hrvatskog društva skladatelja i dr. Objavljivala je u Telegramu, Vjesnku, OKU, Večernjem listu, Slobodnoj Dalmaciji, Novom listu, a aktualno piše za Hrvatsko slovo, Vijenac, KOLO, Cantus, za portal www.klasika.hr, Hrvatsku reviju i HRT 3. program.
Članica je Hrvatskog društva skladatelja, Hrvatskog muzikološkog društva, Hrvatskog društva novinara, Hrvatsko-izraelskog društva i Hrvatskog diploamtskog kluba, te predsjednica Udruge poklonika Milke Ttrnine.
Predsjednica je festivalskog žirija Varaždinskih baroknih večeri od 2006. godine.
NAGRADE: Zlatna značka Muzičke omladine Jugoslavie (1975.), Nagrada 7 sekretara SKOJ-a (1978.), Red hrvatskog pletera Republike Hrvatske (1999), Odličje Reda Danice hrvatske s likom Marka Marulića (2000.) Broš Kraljice Luize Društva Otto von Bismarck u SR Njemačkoj (2000.), Chevalier des Arts et des Lettres – Vitez umjetnosti i književnosti Republike Francuske (2004.), Nagrada Grada Varaždina (2012.), Nagrada Josip Andreis Hrvatskog društva skladatelja i glazbenih pisaca (2012.), Nagrada Varaždinske županije (2014.), Zlatna medalja Udruge Plamen mira, Austrija (2018).
RADOVI: Knjige: Impresionizam u hrvatskoj glazbi, Recepcija glazbe Claudea Debussya u Hrvatskoj 1918.–1940., Matica hrvatska, Zagreb, 1995; U zagrljaju glazbe, 1972.–2012., Tiskara Varaždin–Matica hrvatska Varaždin, Varaždin, 2012.; Milka Trnina, monografija, urednica, Općina Križ, Križ, 2013. Članci (izbor): Rane klavirske skladbe Božidara Kunca, Zvuk, 1981., 4; Uloga radničke klase u razvoju glazbene kulture Varaždina, Zbornik JAZU, Varaždin, 1981.; Odjeci Širolina povjesničarskog i glazbeno–publicističkog djelovanja u tisku njegova vremena, Arti musices, 1985., 16/1, 2; The contemporary soundscape as an impetus for the musical creativity, IRASM, 1987., 2; Slika Dore Pejačević u publicistici i muzikologiji u Hrvatskoj, Dora Pejačević 1885.– 1923., Našice, 1987.; Kako obrazovati mladog skladatelja? Studij kompozicije na Muzičkoj akademiji u Zagrebu — iskustva i dileme, Slovenski glasbeni dnevi, Ljubljana, 1988.; Dragan Plamenac: »Trois poèmes de Charles Baudelaire« usamljeni primjer iz hrvatske glazbe, Slovenski glasbeni dnevi, 1990.; Povijesno značenje »Varaždinskog skladateljskog kruga«, HAZU, Zavod za znanstveni rad Varaždin Varaždin, 1992.; La diffusion de la musique de Claude Debussy en Croatie, Cahiers Debussy, Paris, 1992.; Grenzgänger zwischen den Kulturen — Jean– Claude Eloy, Neue Zeitschrift für Musik, 1992.,11; Neki aspekti prijema glazbe Claudea Debussyja u Hrvatskoj, Recepcija glazbe Claudea Debussyja u Hrvatskoj, Zbornik, urednice Sanja Majer–Bobetko, Zdenka Weber, Muzička akademija Sveučilišta u Zagrebu, Francuski institut u Zagrebu, Zagreb, 1996.; „Varaždinske barokne večeri – sličnost i razlike sa svečanostima barokne glazbe u Njemačkoj“, Radovi Zavoda za znanstveni rad HAZU Varaždin, 10-11/1998., 263–269.; „Ein Königrech für ein Paar Hosen!«, Überlegungen zum Thema »weibliche Musikinterpreten«, Professionalismus in der Musik, Hrsg. Kaden Christian i Kalisch Volker, Verlag die blaue euele, Essen, 1999.; »Kraljevstvo za par hlača!«, Promišljanja na temu »ženski interpreti«, U zagrljaju glazbe, Varaždin, 2012.; Postojano uvijek s hrvatskim narodom, Spomen knjiga HKD »Vladimir Fran Mažuranić«, Berlin, 2005.; Pola stoljeća glazbenih uspjeha tisuća mladih, 800 godina slobodnog kraljevskog grada Varaždina 1209.– 2009., HAZU, Zavod za znanstveni rad u Varaždinu, Varaždin, 2009; Nikola Glassl, skladateljska postojanost u okrilju klasičnosti (Prilog za životopis), KOLO, 1–2, 2010.; Ogledi o transkripcijama i redakcijama: Ennio Stipčević, Hrvatska glazbena baština na Varaždinskim baroknim večerima, HAZU, Zavod za znanstveni rad Varaždin, Varaždin, 2010.; Membership in the amateur singing choir — it is not singing only, Congreso Cultura Europea, Barcelona, 2011., Članstvo u amaterskom pjevačkom zboru — to nije samo pjevanje, U zagrljaju glazbe, Varaždin, 2012., Jedinstveni festival barokne glazbe u znaku Bečkih dječaka (Osvrt na 42. Varaždinske barokne večeri), KOLO, 5–6, 2012.; Hrvatska glazba uspješno pohodila austrijsku prijestolnicu (Osvrt na 8. Festival hrvatske glazbe u Beču), KOLO, 1–2, 2013.; Svjetska slava hrvatske primadone (O Milki Trnini — u povodu 150. obljetnice rođenja), KOLO, 3–4, 2013.; Zagrebački gitarski trio — tri desetljeća vjernosti, KOLO, 2, 2014.; Hrvatska kulturna promidžba kao jedan od preduvjeta očuvanja nacionalnog identiteta Hrvata u inozemstvu, Hrvatsko iseljeništvo i domovina, Razvojne perspektive, Institut društvenih znanosti Ivo Pilar, Zagreb, 2014.; Beč u vrijeme Jana Krtitela Vanhala, HAZU, Zavod za znastveni rad Varaždin, Zagreb–Varaždin, 2014.; „Varaždinske barokne večeri pod ravnateljstvom hrvatskog skladatelja Davora Bobića (2007.-2014.)“, Radovi zavoda za znanstveni rad HAZU Varaždin, 28/ 2017., 435-448. Glazbena kronika, FORUM, Mjesečnik Razreda za književnost HAZU, 7-9, 2018., 1029-1042.,; Glazbena kronika, FORUM, 10-12, 2018., 1407-1423., i dr.